Kuidas valida kerisekive ja kui tihti tuleks neid vahetada?
(5)![](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/d83a077e-245c-4bfa-b674-a93a3f39e722.jpg?noup&w=1200&h=711)
Heal kerisekivil on kolm tähtsat omadust — esiteks peab ta akumuleeruma soojust, teiseks olema kuumakindel ja kolmandaks ei tohi ta sisaldada väävlimineraale. Viimasel juhul ei ole saun mitte koht, kus tervist ammutada, vaid saunalist ohustavad nn. happevihmad. Kui leil kividelt tõuseb, tungib ninna väävlilõhn. Lõhn tekib sellest, et sulfiidimineraali väävel oksüdeerub ja õhus levib väävelhape. Väävligaasid võivad ka sauna puitosad ja metallesemed tumedaks muuta. Kõige paremini tunneb väävlit sisaldava kivi maastikul ära roostetuse järgi, sestap ei tasu roostes kive kerisesse paigaldada.
Kõige paremini akumuleerivad soojust tumedad kiviliigid, nagu talkkivi, peridotiit, gabor ja dioriit. Heledad ja kirjud kivid kipuvad kiiremini murenema. Kõige paremini peab kerisel vastu selline kivi, mis koosneb ainult ühest tumedast mineraalist. Selline kiviliik on tavaliselt raske ja üleni must. Erandi moodustab puhas valge soonkvarts, mis sobib kerisekivi materjaliks.
![](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/70caf340-4950-4607-8946-9a41acfa0e63.jpg?noup&w=400)
Kivid on soovitav enne kerisele ladumist pesta ja pärast seda ladustada kerisele sedasi, et jääksid piisavad õhuvahed kuuma õhu kergeks liikumapääsemiseks. Selleks, et ülespoole liikuv kuum õhk peatuks ja akumuleeruks paremini kividesse, on soovitav laduda kerise pealmiseks kihiks väiksemad kivid ja tihedamalt. Puukeristele soovitame kasutada kivid fraktsiooniga 70…120mm ja elektrikeristele 50…70mm.
Enne esimest saunatamist on soovitatav uued kerisekivid karastada!
Karastamine on lihtne toiming, esmalt kuumendatakse uued kivid normaalse kasutustemperatuurini või veidi rohkem ja lastakse seejärel iseenesest ja aeglaselt jahtuda (karastamise ajal ei tohi kividele vett visata).
Kerisekive on vaja perioodiliselt vahetada, sest kivid kipuvad murenema ja kattuma nõega. Vahetusvajadusest annab märku see, kui saun hakkab tavalisest aeglasemalt soojenema. Soovitav on kive kontrollida, puhastada ja vajadusel välja vahetada kord aastas või umbes 300 küttetunni täitumisel.
Soovitused:
Ennekõike otsustage oma sauna kütmisviis
Puudega köetav keris annab harilikult „maitsepärase“ leili, nii et kui vähegi võimalik, siis valige alati puuküttega keris
Kui peate valima elektrikerise, ärge unustage traditsioonilist leili meenutavaid akumuleerivaid elektrikeriseid
Vältige alati hõõguvaid metallosi sisaldavaid keriseid, need annavad teie saunaõhku „halbu“ ioone
Valige kerisekivid hoolikalt
Küttepuudest parimad on lepp ja kask
Korstent tuleb puhastada vähemalt kord aastas