![](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/fbe18b0d-cef5-4add-bab9-6beaac5d505f.jpg?noup&w=767&h=914&r=9:16)
Juulist jõustunud uus ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seadus toob muudatusi ka inimeste igapäevaellu. Nii tekib osades piirkondades kohustus ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liituda, samas kui kümnetel tuhandetel inimestel läheb purgimine odavamaks. Vee-ettevõtjad saavad aga hoova põua ajal vee tarbimist piirata.
Osadel inimestel tekib kohustus liituda ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga. Kellel?
Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga liitumise kohustus tekib inimestel, kelle elukoht on kohaliku omavalitsuse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavas määratud ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetavasse alasse. Seda eeldusel, et välja on ehitatud nõuetekohane liitumispunkt.
Liitumistähtaja leiab igaüks oma kohaliku omavalitsuse ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavast. Kui seal tähtaega märgitud pole, tuleb liituda nelja aasta jooksul kinnistu liitumispunkti valmimisest arvates.
Liitumiskohustust pole ainult neil, kelle individuaalsed lahendused reovee kogumiseks ja/või puhastamiseks ning joogivee saamiseks on nõuetekohased.
Kellel alaneb mõne aja pärast purgimisteenuse hind?
Ligikaudu 26 000 inimesel langeb purgimisteenuse hind alates 1. jaanuarist 2025. Nimelt peab piirkonna vee-ettevõtja üle 2000 inimesega reoveekogumisaladel, kus puudub ühiskanalisatsioon, hakkama alates sellest kuupäevast korraldama kogumismahutitest reovee väljapumpamist, äravedu ja puhastamist ühiskanalisatsiooniteenuse hinnaga. Vastavat teenust on isikul õigusühiskanalisatsiooniteenuse hinnaga saada kaks korda ühes kalendrikuus.
Igaüks saab mugavalt järele vaadata, kas tema kodu on üle 2000 inimesega reoveekogumisalal. Reoveekogumisalade kaart on nähtav näiteks Keskkonnaportaalis.
Kes aga ise on vabatahtlikult loobunud ühiskanalisatsiooniga liitumisest, peavad jätkuvalt kasutama purgimisteenust vabal turul pakutavatel tingimustel.
Millised erisused tasude kehtestamiseks annab uus seadus vee-ettevõtjale?
Uus seadus loob vee-ettevõtjatele võimaluse ohjeldada kõrgema hinna abil vee liigset tarbimist põuaperioodidel, kus inimesed kasutavad joogivett suures osas ka kastmiseks. Nüüdsest on võimalik määrata joogivee tasusid selliselt, et säästlikele veetarbijatele kehtib joogivee eest n-ö tavapärane tasu, ent lisatasumäära võib kehtestada nendele tarbijatele, kelle joogivee kogused ühe inimese kohta on keskmisest suuremad.